Nosztalgiára fel, ilyenek voltak a régmúlt augusztus 20-ái vidéken: aratás, tűzijáték és új kenyér
![Nosztalgiára fel, ilyenek voltak a régmúlt augusztus 20-ái vidéken: aratás, tűzijáték és új kenyér Nosztalgiára fel, ilyenek voltak a régmúlt augusztus 20-ái vidéken: aratás, tűzijáték és új kenyér](https://cdn.hellovidek.hu/images/site/articles/lead/2024/08/1723873293-pZq2oWVBq_md.jpg)
Ez az egyik legrégibb magyar ünnepnapunk: Szent István király, a magyar államalapítás, az állam ezeréves folytonosságának emléknapja. Egyben az új kenyér ünnepe is. A Fortepan jóvoltából nem egy meghökkentő retró fotó közül válogattunk, hogy megidézhessük: hogyan is ünnepelték déd- és ükszüleink az augusztus 20-át! Időutazásra fel!
Kezdjük a múltidézést egy kis történelemmel. Tudtátok például, hogy uralkodása idején I. István még augusztus 15-ét, Nagyboldogasszony napját avatta ünneppé, ekkorra hívta össze Fehérvárra a királyi tanácsot és tartott törvénynapot?! Élete végén ezen a napon ajánlotta fel az országot Szűz Máriának, és 1038-ban ő maga is azon a napon halt meg. Az ünnep dátumát Szent László király tette át augusztus 20-ára, mert 1083-ban VII. Gergely pápa hozzájárulásával ezen a napon emeltették oltárra I. István relikviáit a székesfehérvári bazilikában, ami a szentté avatásával volt egyenértékű.
![Székesfehérvár Szent István-mauzóleum, Szent István szarkofág és Aba Novák Vilmos falképei. Év 1941 (Fotó adományozó Klenner Aladár)](/images/site/articles/inline/2024/08/1723874849-eE1yopi9c_md.jpg)
Augusztus huszadika középkorban elsősorban vallási ünnep volt, amelyet nagy körmenetekkel és misékkel ünnepeltek. Az 1848-as szabadságharc leverése után hosszú ideig nem tarthatták meg az augusztus 20-ai nemzeti ünnepet, hiszen Szent István a független magyar állam szimbóluma volt. Először 1860-ban lehetett ismét megünnepelni ezt a napot, ami valóságos nemzeti tüntetéssé vált. Az 1867-es kiegyezés után az ünnep visszanyerte régi fényét, 1891-ben Ferenc József az ipari munkások számára is munkaszüneti nappá nyilvánította augusztus 20-át, 1895-ben pedig a belügyminiszter elrendelte a középületek fellobogózását címeres zászlóval.
![Magyarország,
Budapest I.,
budai Vár
Szentháromság tér, Szent Jobb körmenet résztvevői a Mátyás-templom előtt, Szent István napján. Háttérben a Pénzügyminisztérium épülete
Év
1904
Képszám
277705
Fotó adományozó
Deutsche Fotothek / Brück und Sohn](/images/site/articles/inline/2024/08/1723876034-drbXupEe4_md.png)
A két világháború között az ünneplés kiegészült a Szent István-i (Trianon előtti) Magyarország visszaállítására való folyamatos emlékeztetéssel. Augusztus 20. 1945-ig nemzeti ünnep volt, ezután ezt eltörölték, de egyházi ünnepként még 1947-ig nyilvánosan ünnepelhették.
István ereklyéjét a Szent Koronával együtt a második világháború végén a nyilasok Nyugatra szállították. A Szent Jobbot 1945. augusztus 18-án hozták vissza Ausztriából Budapestre, és 1947-ig még szereplője volt a Szent István-napi ünnepnek. (A Szent Korona csak 1978-ban került haza az Egyesült Államokból.)
![Év
1930
Képszám
274590
Fotó adományozó
National Archives
Kulcsszavak
korona, szőnyeg](/images/site/articles/inline/2024/08/1723876474-xVc2oNPmG_md.png)
Így lett az Új kenyér ünnepe is
A hagyomány szerint az aratás után Szent István-napra sütötték az új búzából készült első kenyeret. Mivel új búzából sütni először augusztusban lehetett, ezért a hónapot az új kenyér havának is nevezik.
![Magyarország,
Enying
Alsótekeres-puszta, ekkor az önálló Balatonbozsok község része, ma mindkettő a város része. Schrikker uradalom, betakaritás.
Év
1938
Képszám
173152
Fotó adományozó
Ormos Imre Alapítvány
Szerző
Ormos Imre](/images/site/articles/inline/2024/08/1723876306-oP7Zjlgi6_md.png)
Ezen a napon országszerte aratóünnepeket tartottak, ahol az aratás befejeztével az aratók búzakalászból és mezei virágokból aratókoszorút vagy búzababát kötöttek és ünnepélyes menetben a földesúr, tiszttartó vagy a gazda elé vitték.
![Év
1941
Képszám
42560
Fotó adományozó
Konok Tamás id
Kulcsszavak](/images/site/articles/inline/2024/08/1723876757-j40I2oFPh_md.png)
A mulatságon ettek, ittak és általában tánccal zárult az aratóünnep.
![Kossuth Lajos út, háttérben a Szent Ilona-templom. Aratóünnep. Év
1940 (Fotó adományozó: Buzinkay Géza)](/images/site/articles/inline/2024/08/1723872615-nA4tvp3QM_md.jpg)
1899-ben Darányi István földművelésügyi miniszter rendeletbe foglalta a kissé feledésbe merült aratóünnep felújítását. Ezzel szerette volna lecsendesíteni az akkoriban forrongó agrármozgalmakat. Azonban kezdetben nem járt túl sok sikerrel, mert ez az ünnep sok településen nem szerepelt a hagyományok között, ezért két évvel később újra kiadta a rendeletet. Ekkor már több város és falu eleget tett a felhívásnak és kisebb nagyobb ünnepségekkel emlékeztek meg az aratásról országszerte.
![Aratás után 1953
(Fotó adományozó
Balla Zoltán
Szerző
Bereth Ferenc)](/images/site/articles/inline/2024/08/1723876869-bD2DHgf9E_md.png)
Egyre több ünnepi mozzanat kapott helyett a rendezvényeken, többek között a kenyéráldás is. 1922 körül már volt, ahol az aratóünnepet a Magyar Kenyér ünnepének nevezték.
Az első nagyszabású, országos eseményként meghirdetett kenyérünnepet 1937-ben Szegeden tartották:
![Magyarország,
Szeged
Aradi vértanúk tere (Gizella tér), szemben a Hősök kapuja. Aratók felvonulása.
Év
1937
Képszám
118789
Fotó adományozó
Uj Nemzedék napilap](/images/site/articles/inline/2024/08/1723876573-t4TyAZ7Xw_md.png)
Ekkor még június 29-én, Péter-Pál napján rendezték meg a mulatságot. Országszerte hirdették a napilapok az eseményt, melyre végül százötvenezer ember érkezett Magyarország egész területéről.
A második világháború után kapott új dátumot a magyar kenyér ünnepe
1945-ben az országgyűlés meg akarta változtatni az augusztus 20-ai ünnepnap jelentését, ezért megtette azt az egykori aratóünnepeket, aratóbálokat idéző új kenyér ünnepévé.
![Év 1959 Képszám 189473 Fotó adományozó Tölg Anna](/images/site/articles/inline/2024/08/1723877117-ydxuzv0jd_md.png)
A kommunista párt úgy gondolta, hogy ha május elseje a munkások napja, akkor augusztus 20-a legyen a földművelők ünnepe.
![Magyarország,
Demecser
az Elek-kúria kertje, augusztus 20-i ünnepség.
Év
1958
Képszám
258482
Fotó adományozó
Reményi József](/images/site/articles/inline/2024/08/1723874183-2qCKu4o47_md.png)
1949 és 1989 között augusztus 20-át az alkotmány napjaként ünnepelték, 1950-ben pedig az Elnöki Tanács törvényerejű rendelete a Magyar Népköztársaság ünnepévé is nyilvánította.
![Augusztus 20-i ünnepség a kikötőben. A felvétel a Móricz Zsigmond, Zalka Máté és a Szamuely Tibor a Balatoni Vízirendészet Siófoki Rendőrörs szolgálati hajóinak ünnepélyes avatásakor készült.
Év
1951
Képszám
265623
Fotó adományozó
Horváth József](/images/site/articles/inline/2024/08/1723873908-UJyr7lxoP_md.png)
Debrecenben és Szombathelyen karnevállal is ünnepeltek
A Debreceni Virágkarnevál a 60-as évek óta hazánk egyik legnagyobb és egyben legnépszerűbb vidéki kulturális rendezvénye, amelynek központi eleme az augusztus 20-i karneváli felvonulás, amin a több százezer szál élő virág felhasználásával készített, közel 5 méter magas és 12 méter hosszú virágkompozíciók hazai és külföldi táncosok, hagyományőrző csoportok kíséretében végig haladnak Debrecen utcáin.
![Magyarország,
Debrecen
Piac utca (Vörös Hadsereg útja), Virágkarnevál.
Év
1974
Képszám
268597
Fotó adományozó
Hajdu Richárd](/images/site/articles/inline/2024/08/1723875495-q7gwzA8um_md.png)
A '60-as években pár éven át, minden év augusztusában Szombathelyen is rendeztek történelmi felvonulást (az újkori történetéről- és az idei rendezvényekről bővebben itt írtunk):
![Felvonulás a Savaria Karneválon( Év
1967)
Fotó adományozó: Kelemen Zoltán](/images/site/articles/inline/2024/08/1723875714-QhOAHAZiQ_md.jpg)
Ilyenek voltak a régi augusztus huszadikák!
Összeállításunk nem lenne teljes, ha legalább egy-egy fotóval nem idéznénk meg, mit is jelentett sok évtizeden át - a vidékieknek is az augusztus 20-a.
![Magyarország,
Budapest XI.,
Budaörsi repülőtér
augusztus 20-i repülőnap.
Év
1955
Képszám
13763
Fotó adományozó
Szent-tamási Mihály](/images/site/articles/inline/2024/08/1723878458-ho9lvYFPV_md.png)
Nem egy vidéki kisgyerek (köztük jómagam is) ekkor látta először Budapestet, kimentek családosan a rakpartra ők is a Vízi parádéra:
![Budapest V.
lejáró a pesti alsó rakpartra a Parlament közelében, Augusztus 20-i ünnepség nézői.
Év
1963
(Fotó adományozó
Chuckyeager tumblr)](/images/site/articles/inline/2024/08/1723878583-Ad94ryFnw_md.png)
aztán ha tehették, még megvárták az esti tűzijátékot is:
![Magyarország,
Budapest
tűzijáték.
Év
1958
Képszám
2070
Fotó adományozó
Fortepan](/images/site/articles/inline/2024/08/1723878822-rL9jKqv8U_md.png)
A rendszerváltás után
Az 1990-es rendszerváltás után újra Szent Istvánra és az államalapításra helyeződött a hangsúly, miközben az új kenyér ünnepe is megmaradt, de kibővült a modern kor szimbólumaival.
Az állami ünnepet gyakorlatilag Magyarország minden településén és az országhatáron túli magyarlakta területeken is sok helyen megtartják.
Székesfehérváron I. István ünnepe köré szervezve évtizedek óta megtartják a csaknem kéthetes Székesfehérvári Királyi Napokat, amely a 2013-as Szent István-emlékévtől kezdve kiegészült a Koronázási Ünnepi Játékokkal. (Aktuális programajánlónkat itt találjátok!)
Esztergomban és Veszprémben Szent István-napi zenei fesztivált rendeznek.
Címlapkép: Horváth Mihály utcai gyárterület, Hutter és Lever Rt. Olajgyár (később Rákospalotai Növényolajgyár). 1950 (Fotó adományozó: Várkonyi Ádámés fotó: Fortepan)
TÍZEZREKET SPÓROLHATSZ BANKVÁLTÁSSAL!
A bankszámla mindennapi életünk része. A munkabér, nyugdíj, ösztöndíj jellemzően bankszámlára érkezik. Segítségével kényelmesen intézhetjük a pénzügyeinket, akár otthonról is. Ahhoz azonban, hogy bankszámlád valóban azt nyújtsa, amire szükséged van, körültekintően kell választanod. Mielőtt kiválasztanád bankszámládat, nézz szét a Pénzcentrum megújult bankszámla kereső kalkulátorában! Állítsd be a személyes preferenciáidat, és versenyeztesd a pénzügyi szolgáltatókat, hiszen a megalapozott döntés a Te érdeked! Egy testre szabott bankszámlával a költségeken is rengeteget spórolhatsz! (x)