Életveszélyes munkahelyek Magyarországon: itt történik a legtöbb baleset, minden egy irányba mutat!
![Életveszélyes munkahelyek Magyarországon: itt történik a legtöbb baleset, minden egy irányba mutat! Életveszélyes munkahelyek Magyarországon: itt történik a legtöbb baleset, minden egy irányba mutat!](https://cdn.hellovidek.hu/images/site/articles/lead/2024/05/1715415071-2D6oijhp7_md.jpg)
Még mindig siralmas a helyzet a hazai munkavédelem terén, csak tavaly 67-en vesztették életüket munkavégzés közben, és több mint 20 ezer baleset is történt. Az elmúlt időszak statisztikai adatai alapján ugyan némileg csökkent a halálos kimenetelű esetek száma, a tavalyi 67 halálos eset még mindig elviselhetetlenül sok – hiszen mindössze eggyel kevesebb mint 2022 hasonló időszakában –, miközben 55 életveszélyes, 32 csonkolásos, valamint 5 egyéb súlyos baleseti esemény volt. A Magyar Szakszervezeti Szövetség elnöke a HelloVidék megkeresésére elmondta, hogy a helyzet kezelése érdekében jóval magasabb szociális párbeszédre lenne szükség, valamint kívánatos lenne a döntéshozatalban a szakemberek véleményének befogadása, és a több anyagi forrás biztosítására is az ellenőrzésekhez. Kovács László kérdésünkre elárulta azt is, hogy melyek azok a munkakörök, amelyek kitüntetett figyelmet érdemelnének a munkahelyi balesetek felszámolása érdekében Magyarországon.
Alaposan felkavarta nemrég az állóvizet a gödi akkugyár Magyarországon. Az üzem az elmúlt hetekben több nagy sajtó visszhangot kiváltó eset miatt került a híradások középpontjában. 2024. februárjában még az Átlátszó.hu számolt be arról, hogy a Samsung SDI gödi gyára 2019 és 2022 között rendkívül nagy mennyiségű, 88 tonna mérgező hatású oldószert bocsátott ki a levegőbe.
De nemcsak ez az egyetlen aggasztó adat, ami a gyár egészség- és környezetkárosító hatására utal. Ugyanis – a SungEel Kft. akku-feldolgozó üzemeihez hasonlóan – a gödi gyárban is a rákkeltő nehézfémek megengedett mennyiségének sokszorosa volt kimutatható, ráadásul a dolgozók mérgező anyagoknak való kitettsége az évek során folyamatosan nőtt.
Nem sokra rá márciusban különös jelenetek zajlottak ismét az üzemnél, ahol tűzoltók és mentők sürgölődtek a Samsung gödi gyárának egy épületénél. Hogy mi történt pontosan, azt egyelőre nem lehet tudni. Az embereket kiterelték a gyár egyik épületéből, illetve akkumulátor-hulladékos dobozok környékén figyeltek meg poroltókat letéve.
A Magyar Szakszervezeti Szövetség elnöke a HelloVidék megkeresésére elmondta, hogy sok esetben az alvállalkozók hanyag munkavédelmi szabálykövetése miatt történnek súlyos, egyes esetekben halálos munkabalesetek is. Kovács László szerint ágazati bontásban az építőipar, a szállítás vezeti a listát. A legtöbb munkabaleset tavaly a gépiparban történt (3948), míg a második legveszélyesebb terület a feldolgozóipar volt (3483), a dobogó harmadik fokán pedig a kereskedelem áll (2355) esettel.
A halálozások tekintetében már más a helyzet, a legtöbben az építőiparban vesztették életüket, mintegy 20-an. A második legtöbb halálos áldozatot követelő ágazatok, a szállítás, raktározás,
posta, távközlés volt.
Kovács László lapunk kérdésére elmondta, hogy még a nyilvánosságra hozott számokat se lehet sokszor készpénznek venni, mivel a munkavédelmi hatóság magyarázata szerint a „munkabalesetek nagy részében még folyamatban van közigazgatási eljárás, sok esetben még nem készült el a munkabaleseti jegyzőkönyv, így a bejelentett és a később feldolgozott munkabaleseti adatok a vizsgálatok eredményétől függően eltérhetnek.
Az összes munkabaleset száma az elmúlt 5 évben | ||||
2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 |
24 055 | 20 366 | 21 591 | 21 273 | 20 658 |
A 3 munkanapot meghaladó munkaképtelenséget okozó munkabalesetről készült munkabaleseti jegyzőkönyvet a tárgyhót követő hónap 8. napjáig a munkáltatónak meg kell küldeni e a munkabaleset helyszíne szerint illetékes munkavédelmi hatóság részére. A munkabaleseti adatokat a munkavédelmi hatóságoknál tárgyhót követő hónap végéig dolgozzák fel, egyes egyedi ügyeket leszámítva (pl. munkáltatói kivizsgálás elhúzódása, jogkövetés hiánya, jogvita esetén). Az elmúlt évek tapasztalatai alapján a munkabalesetek bekövetkezését követő hónap végéig a feldolgozottsági arány hozzávetőleg a 95%-ot éri el.
Halálos munkabalesetek száma az elmúlt 5 évben | ||||
2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 |
83 | 64 | 84 | 68 | 62 |
A Nemzetgazdasági Minisztérium tájékoztatójában ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy halálos munkabalesetek esetén akár 30% különbség is lehet a munkabaleseti jegyzőkönyvek feldolgozása szerint és a munkabaleset bekövetkezésének ideje szerint kimutatott munkabaleseti adatok között. A munkabaleseti jegyzőkönyvek munkavédelmi hatóság részére történő megküldési idejének eltolódása a jogvitákból eredő döntések meghozatala miatt történik.
A minimális változás akár megnyugtató is lehetne, hiszen míg 2021-ben 100 ezer foglalkoztatottra 2,45 halálos munkabaleset jutott, addig ez 2023-ban 1,31-ra csökkent, úgy, hogy 2010 óta a kormányzati kommunikáció szerint állítólag egymillióval dolgoznak többen, ám a munkabalesetek áldozatainak hozzátartozóit nem nyugtatják meg ezek a fajlagos mutatók.
A MASZSZ szakértői rámutatnak, hogy a munkahelyi balesetek zöme még mindig a KKV szektorban következik be.
Ami a területi lebontást illeti Pest megye után a legtöbb munkahelyi baleset Borsod-Abaúj-Zemplénben, Győr-Moson-Sopron és fejér vármegyében volt tavaly. A legkevesebb baleset Tolnában, és Zalában történt.
![Forrás: NGM](/images/site/articles/inline/2024/05/1715417085-5hkQ5dHKP_md.jpg)
Ahhoz, hogy végre valós elmozdulás történjen a munkavédelem területén elsősorban szemléletváltásra lenne szükség. A munkavédelmi normák követése ugyanis még mindig hagy maga után kívánnivalót. 2023-ban csak az ellenőrzött munkáltatók 72,5 százalékánál állapítottak meg munkavédelmi szabálytalanságot, ez 2,6 százalékkal több mint 2022-ben. Az ellenőrzött munkavállalók 52,8 százalékánál találtak szabálytalanságot az ellenőrök.
Bár a bírságok szintje többszörösére emelkedett idén márciustól, kevés embere van a hatóságnak az ellenőrzésekre, így kevés a visszatartó erő, főként a KKV szektor cégeit tekintve. Nagyobb cégeknél jellemzően jobban odafigyelnek a munkavédelemre, de itt is vannak kihívások
- mondta Kovács László.
A szakember hozzátette: több helyen kellene munkavédelmi képviselőket választani, akik a Munkavédelmi Törvény alapján védettség mellett tehetik szóvá a munkahelyi munkavédelmi problémákat. További aggodalomra ad okot, hogy ha ősztől nem lesz univerzálisan kötelező a foglalkozás-egészségügyi vizsgálat, az további veszélyeket tartogathat. Egy jogszabály módosítás után, a tervek szerint ősztől megváltoznak a szabályok, csak bizonyos munkakörökben lesz szükség évenkénti foglalkozás egészségügyi vizsgálatokra.
A munkavédelem úgynevezett társadalmaisítása jelenleg nagyon elhanyagolt, nincs rá elegendő fókusz irányítva. A munkavédelem közös ügy, így az államnak, a munkáltatóknak és a munkavállalóknak is van ezzel teendő
- magyarázta.
A szakember úgy véli, hogy az ipar és a szolgáltatások területén fontos lenne, hogy rendszeresen ellenőrizzék mind az ott dolgozók (munkavédelmi képviselők, munkavédelmi megbízottak) és a hatóságok is a munkavédelmi szabályokat. Mind a vegyipar, gyógyszeripar, gázipar, de a közlekedés és a szolgáltatási szektorok is kiemelten veszélyes területek.
Természetesen felmerül a kérdés, hogy régiós összehasonlítás, hogy áll Magyarország a munkahelyi baleseteket illetően. Ezzel kapcsolatban fontos leszögezni, hogy a nemzetközi adatok összehasonlításával óvatosan kell bánni, hiszen az egyes országokban eltérő a munkabalesetek jelentési aránya, látenciája is.
Kovács László szerint alapvetően az északi és nyugati államok sokkal magasabb szintet képviselnek munkavédelemben, míg a volt keleti blokkban jelentős az elmaradás.
Ugyanakkor csalóka pusztán olykor a „jobb munkabaleseti számokra" hagyatkozni, mert egyszerűen kevésbé jelentik azokat. Így nem valós az a kép, hogy esetenként a számok alapján egy-egy északi ország mutatói rosszabbak lehetnek akár, mint például Romániáé, vagy Bulgáriáé.
Egyszerűen más a jelentettség szintje, a munkavédelmi morál, norma. Magyarországon, mint az NGM statisztikái is mutatják, sokkal döntőbb hatású maga a cégméret (kisebb cégeknél általában több a komoly munkabaleset) és a cég vezetésének hozzáállása a munkavédelemhez
- zárta.
Címlapkép: Getty Images
Bárkinek járhat ingyen 8-11 millió forint, ha nyugdíjba megy: egyszerű igényelni!
A magyarok körében évről-évre nagyobb népszerűségnek örvendenek a nyugdíjmegtakarítási lehetőségek, ezen belül is különösen a nyugdíjbiztosítás. Mivel évtizedekre előre tekintve az állami nyugdíj értékére, de még biztosítottságra sincsen garancia, úgy tűnik ez időskori megélhetésük biztosításának egy tudatos módja. De mennyi pénzhez is juthatunk egy nyugdíjbiztosítással 65 éves korunkban és hogyan védhetjük ki egy ilyen megtakarítással pénzünk elértéktelenedését? Minderre választ kaphatsz ebben a cikkben, illetve a Pénzcentrum nyugdíj megtakarítás kalkulátorában is. (x)