A számok nem hazudnak: kiderült, hogy muzsikáltak tavaly a magyar termelők
![A számok nem hazudnak: kiderült, hogy muzsikáltak tavaly a magyar termelők A számok nem hazudnak: kiderült, hogy muzsikáltak tavaly a magyar termelők](https://cdn.hellovidek.hu/images/site/articles/lead/2024/07/1721203487-ylxQbtDNs_md.jpg)
2022 után 2023 sem volt sétagalopp a magyar termelőknek. A szélsőséges időjárás, az állatbetegségek és a gazdasági helyzet sem segítette sokszor a munkájukat, ennek ellenére születtek szép eredmények is.
Az Agrárszektor beszámolója szerint a 2022-es évszázados aszály után például a főbb szántóföldi növények 2023-ban betakarított mennyisége meghaladta az egy évvel korábbit. 2023. december 1-jén pedig sertésből és juhból többet, tyúkból és szarvasmarhából kevesebbet tartottak 2022-höz képest. Hogy hogyan teljesített az agrárium tavaly, az az alábbi cikkünkből kiderül.
A búza betakarított területe 7,6%-kal bővült, hozama közel 1,4-szerese volt az egy évvel korábbinak. A termésmennyiség az összes vármegyében emelkedett. A legfontosabb kenyérgabona közel ötödét Jász-Nagykun-Szolnok és Békés vármegyében takarították be, hektáronkénti hozama Vas és Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében volt a legkiemelkedőbb (6,7, illetve 6,4 tonna).
A kukorica termésmennyisége közel 2,3-szeresére nőtt, miközben a betakarított területe 6,0%-kal zsugorodott. A hozam és a hektáronkénti termésmennyiség valamennyi vármegyében felülmúlta a 2022. évit - derül ki a KSH adataiból.
A két évvel ezelőtti aszály súlyosságát az Agrárminisztérium becslései is jól mutatják: Magyarországon a 2022-es nyári aszály miatt több, mint 690 ezer hektárnyi földön veszett oda a termés. Az ország emberemlékezet óta először kellett kukoricát importáljon, mivel a szokásos 6,5-9,3 millió tonnához képest kevesebb, mint a fele lett a hozam.
A tavaly előtti forró, száraz nyár az egész északi féltekét súlyosan érintette. Az Európai Unió területén a Copernicus műholdas földmegfigyelési rendszer adatai szerint 2022 nyarán erdő- és bozóttüzek több, mint 750 ezer hektár területet perzseltek fel. Ez több, mint kétszerese a 2006 és 2021 közötti éves átlagnak, ami 260 ezer hektár. Az Egyesült Államokban az árpatermelés több, mint felét érte súlyos aszálykár, többek közt a kukoricaföldek 28%-a, az őszi búza 53%-a, a rizstermesztés 41%-a szenvedte meg az aszályt.
A lap felidézte: az idei év pozitívabban indult a kukorica esetében, ám nem örülhettek sokáig a gazdák: ahogyan lapunk beszámolt róla, a kukorica legsérülékenyebb időszaka, a virágzás már véget ért mire a kánikula megérkezett, a hőstressz így is sokat árt a növényeknek és lényegesen szerényebb terméskilátásokat vetít előre.
Azt egyelőre nem lehet pontosan tudni, hogy mekkora lesz a kiesés, egy viszont biztos: a tartós hőség nem ígért semmi jót. A szerencsésebb, dunántúli területeken ennek ellenére is hamarosan mínusz egy tonnát lehúzhatnak a gazdák a várt hektáronkénti hozamból. Ahol azonban eddig sem volt elegendő csapadék, ott nem sok kapaszkodó van: egy hektárra vetítve akár 2-3 tonna is lehet a hőség számlájára írható kiesés.
A termés ötödét Szabolcs-Szatmár-Bereg és Békés vármegyében takarították be, a fajlagos hozama hét vármegyében 9,0 tonna, vagy afeletti értékre (Borsod-Abaúj-Zemplénben kimagasló 9,6 tonna/hektárra) emelkedett. A napraforgó betakarított területe 0,8, a repcéé 7,6%-kal mérséklődött, ennek ellenére a termésmennyiség országosan 1,5, illetve több, mint 1,2-szeresére bővült.
A napraforgó hozama egy (Zala), a repcéé három (Bács-Kiskun, Győr-Moson-Sopron, valamint Zala) vármegye kivételével felülmúlta az előző évit. A hektáronkénti terméseredmények is növekedtek, utóbbi növénynél valamennyi vármegyében, előbbinél kettő (Vas és Zala) kivételével felülmúlva a 2022. évit.
Nem mutat rossz képet a hazai állattenyésztés
A KSH adataiból kiderült, hogy Magyarországon 2023. december 1-jén sertésből és juhból többet, tyúkból és szarvasmarhából kevesebbet tartottak az egy évvel korábbinál. A szarvasmarha-állomány (862,1 ezer) összességében 2,6%-kal mérséklődött. A hazai állomány közel négytizedét istállózó négy vármegyében (Hajdú-Bihar, Pest, Bács-Kiskun és Békés) 1,6-4,9% közötti mértékben fogyott az állomány. A vármegyék közül Borsod-Abaúj-Zemplénben nőtt legjelentősebben (egyötöddel) a létszám. Száz hektár mezőgazdasági területre vetítve a legtöbb szarvasmarhát Pest és Hajdú-Bihar vármegyében (27, illetve 26) tartották.
A sertésállomány (2,6 millió) 2022. december 1-jéhez képest országosan 1,9%-kal bővült. A sertésállomány közel fele (az 5,4 és 31% közötti növekedést mutató) négy vármegyében, Hajdú-Biharban (16,1%), Baranyában (11,1%), Bács-Kiskunban (9,9%) és Békésben (9,8%) összpontosult. A száz hektár mezőgazdasági területre jutó sertések száma Komárom-Esztergom vármegyében (171) a hazai átlag (51) 3,4-, Baranyában (128) 2,5-, Hajdú-Biharban (102) 2,0-szeresét tette ki.
Meglepő számokat mutatott a baromfiágazat
Nemrégiben az Agrárszektor is megírta, hogy több mint felével nőtt Magyarország élősertés- és ötödével a sertéshús-exportja, miközben mindkét kategóriában nőtt a behozatal is, de alig 10 százalékot meghaladó mértékben - ebből is látszik, hogy jól vette az ágazat az akadályokat. A juhok száma (907,1 ezer) országosan 4,1%-kal nagyobb volt az egy évvel korábbinál. A hazai juhállomány együttesen közel felével rendelkező vármegyék közül
- Bács-Kiskunban 7,8%,
- Szabolcs-Szatmár-Beregben 13%-kal gyarapodott,
- Hajdú-Biharban 7,1%-kal csökkent az egyedszám.
A baromfisok tavaly komoly akadályokba ütköztek a madárinfluenza miatt, tombolt a járvány Európában, köztük Magyarországon is. Év elején arról számoltunk be, hogy januárig több mint 1,5 millió állatot öltek le Magyarországon 2023 novembere óta, kivel megjelent a magas patogenitású madárinfluenza vírusa hazánkban.
Csak abban az időben a betegség jelenlétét 75 baromfitartó telepen. A Nébih kiemelte, a telepek nagy része nem egymástól, hanem a vadmadaraktól fertőződött meg. Bár több országban is elkezdtek kidolgozni vakcinát a madárinfluenza ellen, Magyarországon még nem engedélyezett ezek használata, aminek szakmai és kereskedelmi okai egyaránt vannak.
A KSH adatai arra mutattak rá, hogy a tyúkok száma 1,3%-kal 28,7 millióra fogyott. A vármegyei rangsor elején 7,9, illetve 3,1 millió egyeddel álló Szabolcs-Szatmár-Beregben és Bács-Kiskunban ellentétesen változott a létszám, előbbiben 5,5%-kal bővült, míg utóbbiban az egy évvel korábbihoz képest jelentős, mintegy 28%-os visszaesés következett be.
Címlapkép: Getty Images
Bárkinek járhat ingyen 8-11 millió forint, ha nyugdíjba megy: egyszerű igényelni!
A magyarok körében évről-évre nagyobb népszerűségnek örvendenek a nyugdíjmegtakarítási lehetőségek, ezen belül is különösen a nyugdíjbiztosítás. Mivel évtizedekre előre tekintve az állami nyugdíj értékére, de még biztosítottságra sincsen garancia, úgy tűnik ez időskori megélhetésük biztosításának egy tudatos módja. De mennyi pénzhez is juthatunk egy nyugdíjbiztosítással 65 éves korunkban és hogyan védhetjük ki egy ilyen megtakarítással pénzünk elértéktelenedését? Minderre választ kaphatsz ebben a cikkben, illetve a Pénzcentrum nyugdíj megtakarítás kalkulátorában is. (x)